Perserkrigene

Perserkrigene


 * ”Perserkrigene** eller de **gresk- persiske krigene** var en serie konflikter mellom den [|greske verden] og det [|persiske riket] som startet rundt [|500 f.Kr.] og varte til [|448 f.Kr.] Begrepet henviser vanligvis til de to persiske invasjonene av det greske fastlandet i 490 f.Kr. og 480-479 f.Kr. I begge tilfellene lyktes de allierte grekerne i å beseire perserne. Ikke alle grekere kjempet mot perserne; noen var nøytrale, mens andre var allierte med Persia. Perserkrigene markerer skillet mellom [|arkaisk tid] og [|klassisk tid] i [|gresk historie].” ([])

”Etter å ha erobret Egypt på 500- tallet f.Kr. tvang Dareios, ”Kongenes konge”, de greske polisene langs vestkysten av Lilleasia under seg. I 490 f.Kr. gjorde de opprør og bad om hjelp fra Hellas. Dette fikk først Dareios og deretter hans sønn Xerxes til å angripe grekerene. For en gangs skyld stod atenere og spartanere sammen. Få trodde at den enorme persiske hæren og krigsflåten kunne slås. Men perserne led nederlag på sletta Maraton øst for aten i det første invasjonsforsøket. Mens de ventet på persernes hevn for nederlaget, satset atenerne på å bygge en stor flåte med triremer, krigsskip drevet av roere i tre høyder med en rambukk i fronten for å knuse motstanderens skip. Da perserene angrep ti år senere måtte "Kongens konge" fra sin bærbare gullstol se hvordan en gresk flåte utmanøvrerte og ødela skipene hans ved øya Salamis.



Den røde linjen representerer grensene til det persiske riket i år 490 før vår tidsrekning.

"Dareios sendte først [|Mardonios] i [|492 f.Kr.] over land til Europa for å styrke Persias kontroll over [|Thrakia] og [|Makedonia] som hadde blitt svekket av [|det joniske opprøret]. Selv om han lyktes, forsvant nesten hele hans styrke i en storm utenfor [|Athos], og de resterende styrkene ble tvunget til å returnere til Asia. I 490 ble [|Datis] og [|Artafernes] sendt på en maritim ekspedisjon for å underlegge seg [|Kykladene] i [|Egeerhavet] og for å straffe [|Eretria] og [|Athen] for deres deltagelse i det joniske opprøret. Eretria ble beleiret og falt før flåten ankret opp i Marathonbukta og styrken gikk i land. Der ble de beseiret av en liten styrke av athenske og [|plataiaiske] [|hoplitter], til tross for deres tallmessige overlegenhet. Det lange løpet til budbringeren som overbrakte nyheten om seieren til Athen ble inspirasjonen for løpsdistansen [|maraton] som ble arrangert for første gang i [|sommer-OL 1896]." (http://no.wikipedia.org/wiki/Slaget_ved_Marathon)
 * Slaget ved Marathon** ([|490 f.Kr.]) var kulminasjonen av kong [|Dareios I] av [|Persias] første alvorlige forsøk på å erobre de gjenstående [|greske] [|bystatene]. Dareios ønsket å legge dem til [|det persiske riket] og på den måten sikre sin svakeste del av sin vestlige grense. Det meste som vites om dette slaget kommer fra [|Herodot].



Darius den Store, var sønnen til Hystaspes og Persisk Keiser fra 521 til 485 før vår tidsrekning. Navnet hans skrives داریوش (Dâriûsh) på moderne persisk, og dei antikke greske kildene kaller han Δάρειος (Dareios).

Klipp fra filmen 300. (Voldelige bilder.)

media type="youtube" key="g1soVEpz2Fw" height="344" width="425"

//**300**// er en amerikansk film fra 2007, og er en fiktiv redegjørelse av slaget ved Thermopylene i år 480 før vår tidsrekning. Spartaneren kong Leonidas og 300 spartanere kjempet til siste mann mot den persiske kongen Xerxes og den persiske hæren.